Kopīpašumā esošai ēkai veiktu remontdarbu izdevumu atlīdzināšanas priekšnoteikumi; patvaļīgas būvniecības konstatēšana.

Latvijas Republikas Augstākās tiesas
Civillietu departamenta
2016. gada 16. maija
SPRIEDUMS
Lieta Nr. C32196409
SKC–34/2016

Latvijas Republikas Augstākās tiesas Civillietu departaments šādā sastāvā:
tiesnese referente V.Cīrule 
tiesnese I.Lauka
tiesnesis A.Strupišs
izskatīja rakstveida procesā lietu sakarā ar [pers. A] kasācijas sūdzību par Rīgas apgabaltiesas Civillietu tiesas kolēģijas 2013.gada 22.februāra spriedumu [pers. A] prasībā pret [pers. B] par nepieciešamo izdevumu piedziņu.
Aprakstošā daļa
[1] [pers. A] 2009.gada 2.februārī cēlis tiesā prasību pret [pers. B] par nepieciešamo izdevumu piedziņu, lūdzot piedzīt 19 861,01 Ls, tiesas izdevumus 587,69 Ls, ar lietas vešanu saistītos izdevumus 1000 Ls, kopā 21 448,70 Ls.
Prasības pieteikumā norādīts tālāk minētais.
[1.1] [Pers. A] un [pers. B] pieder katram ½ domājamā daļa nekustamā īpašuma [adrese], Rīgā, kurš sastāv no zemes vienības un divu stāvu dzīvojamās ēkas.
[1.2] Dzīvojamā ēka [adrese], Rīgā bija neapmierinošā tehniskā stāvoklī, tādēļ 2008.gada 12.maijā prasītājs un AS „Komunālprojekts” noslēdza līgumu Nr.08-27-2022 par dzīvojamās ēkas atsevišķu konstrukciju tehnisko apskati. AS „Komunālprojekts” tehniskajā atzinumā norādīts, ka ēkas normālas turpmākās ekspluatācijas nodrošināšanai ir neatliekami veicami renovācijas (remonta) pasākumi ar visu bojāto konstrukciju nomaiņu vai remontu; nepieciešamo remontdarbu uzsākšanas novilcināšana var ievērojami pasliktināt ēkas tehnisko stāvokli.
Par minēto prasītājs 2008.gada 18.maijā informējis atbildētāju ierakstītā pasta sūtījumā paziņojot, ka izdevumi atzinumā norādītajiem renovācijas darbiem kopīpašniekiem jāsedz proporcionāli viņiem piederošajām daļām kopīpašumā, tas ir, katram līdzīgās daļās. Informatīvajai vēstulei pievienotas prasītāja sameklēto celtniecības kompāniju sastādītās tāmes, lūdzot atbildētāju līdz 2008.gada 11.jūnijam iesniegt savus priekšlikumus, taču atbilde no [pers. B] netika saņemta.
[1.3] Prasītājs un SIA „A.K.Jumti” 2008.gada 12.jūnijā noslēdza būvniecības līgumu Nr.01/06-04 par dzīvojamās ēkas [adrese], Rīgā jumta nomaiņu, par ko 2008.gada 13.jūnijā ierakstītā vēstulē informēts atbildētājs. Saskaņā ar izrakstītajiem faktūrām-rēķiniem [pers. A] samaksājis SIA „A.K.Jumti” 20 654,97 Ls.
SIA „A.K.Jumti” 2008.gada 25.oktobrī izpildītos būvniecības darbus prasītājam nodevusi ar nodošanas-pieņemšanas aktu.
[Pers. A] un SIA „Griestiņš” 2008.gada 18.augustā noslēdza uzņēmuma līgumu Nr.1 par dzīvojamās ēkas [adrese], Rīgā fasādes remontu, par ko 2008.gada 3.oktobrī ierakstītā pasta sūtījumā informēts atbildētājs. Saskaņā ar izrakstītajiem rēķiniem [pers. A] par veiktajiem darbiem samaksājis SIA „Griestiņš” 19 067,04 Ls. 
SIA „Griestiņš” 2008.gada 27.oktobrī izpildītos būvniecības darbu prasītājam nodevusi ar nodošanas-pieņemšanas aktu.
Tādējādi kopējā par dzīvojamās ēkas [adrese] veiktajiem neatliekamajiem remonta darbiem būvuzņēmējiem samaksātā summa ir 39 722,01 Ls.
Atbildētājam kā nekustamā īpašuma kopīpašniekam ir pienākums segt pusi no nepieciešamajiem izdevumiem - 19 861,01 Ls.
Prasītājs 2008.gada 12.novembrī ierakstītā pasta sūtījumā informējis atbildētāju, lūdzot 14 kalendāro dienu laikā kompensēt pusi no nepieciešamajiem izdevumiem. Atbildētājs minēto summu nav samaksājis, atbildi nav sniedzis un no sarunām ar prasītāju izvairījies.
Prasība pamatota ar Civillikuma 865., 866., 1068., 1071.pantu.
[2] Ar Rīgas pilsētas Ziemeļu rajona tiesas 2012.gada 21.februāra spriedumu prasība apmierināta daļēji.
Tiesa no [pers. B] piedzinusi [pers. A] labā nepieciešamos izdevumus 13 016,43 Ls; noteikusi prasītājam tiesības saņemt no atbildētāja par laiku līdz sprieduma izpildei (izsoles dienai) 6% gadā no nesamaksātās summas. Prasību pārējā daļā noraidījusi.
Spriedums pamatots ar šādiem motīviem.
[2.1] Atbilstoši Civillikuma 1068.pantam puses nav panākušas vienošanos par remontdarbu veikšanu kopīpašuma priekšmetam – dzīvojamai ēkai [adrese], Rīgā, kas kopīpašuma priekšmetu pārgroza.
Atbilstoši Civillikuma 1068.panta otrajai daļai atbildētājam kā kopīpašniekam ir tiesība protestēt pret prasītāja rīcību, pārgrozot kopīpašuma priekšmetu bez viņa piekrišanas. Šī tiesība atkrīt tikai gadījumā, ja saskaņā ar minētā panta trešo daļu prasītājs kā kopīpašnieks izdara kopīpašuma priekšmetā tādas pārgrozības, ko prasījusi nepieciešama vajadzība.
Starp pusēm pastāv strīds, vai remontdarbu rezultātā veiktie uzlabojumi ir nepieciešami Civillikuma 865.panta izpratnē un vai prasītājam ir tiesības prasīt no atbildētāja pusi no izdevumiem par veiktajiem uzlabojumiem. Tādējādi noskaidrojams, vai prasītāja veiktie remonta darbi kopīpašuma priekšmetā atzīstami par tādiem, ko prasījusi nepieciešama vajadzība.
[2.2] Priekšroka dodama AS „Komunālprojekts” inženiertehniskās izpētes nodaļas būvinženieru 2008.gada atzinumam, jo būvinženieri objektu apskatījuši un izpētījuši dabā, savukārt būvinženieris [pers. C], sagatavojot atzinumu, balstījies uz lietas materiālos esošajiem rakstveida pierādījumiem, proti, citu speciālistu atzinumiem un līgumiem.
AS „Komunālprojekts” atzinumā konstatēts, ka 2008.gada maijā dzīvojamā ēkā [adrese], Rīgā neapmierinošā tehniskā stāvoklī bija ārsienu ārējais apmetums, jumta segums, jumta dzegu dēļu apšuvums un dūmeņu virsjumta daļas mūris un par nepieciešamiem darbiem ir atzīstami remonta darbi, nomainot ārējo apmetumu, jumta segumu un jumta dzegu dēļu apšuvumu, kā arī remontējot dūmeņu virsjumta daļu mūri.
No 2008.gada 12.jūnijā noslēgtā būvniecības līguma Nr.01/06-04, SIA „A.K.Jumti” tāmēm, 2008.gada 25.oktobra būvniecības darbu pieņemšanas-nodošanas akta, SIA „A.K.Jumti” faktūrām-rēķiniem un maksājuma uzdevumiem secināms, ka kopējie prasītāja izdevumi par jumta nomaiņu ir 20 654,97 Ls.
No eksperta [pers. D] atzinuma un prasītāja pārstāvja tiesas sēdē iesniegtā eksperta atzinumā norādīto neattiecināmo darbu aprēķina redzams, ka SIA ,,A.K.Jumti” saskaņā ar 2008.gada 12.jūnija līgumu Nr.01/06-4 veikto neattiecināmo darbu summa ir 2440,05 Ls. Līdz ar to atzīstams, ka dzīvojamai mājai [adrese] sakarā ar jumta seguma nomaiņu, jumta dzegu dēļu apšuvumu, kā arī dūmeņu virsjumta daļu mūra remontu, veikti nepieciešamie darbi par summu 18 214,92 Ls (20 654,97 - 2440,05).
[2.3] Savukārt no 2008.gada 18.augustā noslēgtā uzņēmuma līguma Nr.1, SIA „Griestiņš” tāmēm, 2008.gada 27.oktobra pieņemšanas-nodošanas akta, SIA „Griestiņš” rēķiniem un maksājuma uzdevumiem secināms, ka prasītāja izdevumi sakarā ar fasādes apdares darbiem ir 19 067,04 Ls.
No eksperta [pers. D] atzinuma un prasītāja pārstāvja tiesas sēdē iesniegtā eksperta atzinumā norādīto neattiecināmo darbu aprēķina redzams, ka SIA „Griestiņš” veikto neattiecināmo darbu summa ir 666,02 Ls. Turklāt atbilstoši 2008.gada 18.augusta uzņēmuma līgumam Nr.1 SIA „Griestiņš” veica dzīvojamās mājas [adrese] ārsienu siltināšanu. Ievērojot dzīvojamās mājas [adrese] atsevišķo konstrukciju inženiertehnisko pētījumu tehniskās apskates atzinumu, ko 2008.gadā sagatavoja AS „Komunālprojekts”, dzīvojamās mājas ārsienu siltināšana ir ieteicama, bet nav norādīta kā nepieciešama.
Prasītājs lietas izskatīšanas laikā nav pierādījis, ka minētā kopīpašuma ārsienu konstrukcijas siltumpretestība 2008.gadā neatbilda normatīvajām prasībām. Tādējādi ārsienu siltināšana nav atzīstama par kopīpašumā nepieciešamiem remonta darbiem. Pēc tiesas aprēķiniem minētās dzīvojamās mājas nepieciešamie remontdarbi atbilstoši 2008.gada 18.augusta uzņēmuma līgumam Nr.1 sakarā ar ārējā apmetuma remontu ir 7817,94 Ls. Līdz ar to atzīstams, ka kopīpašuma priekšmetam – dzīvojamajai mājai [adrese], veikti nepieciešamie remonta darbi par summu 26 032,86 Ls (18 214,92 + 7817,94).
[2.4] Atbildētājs nav iesniedzis pierādījumus, kas liecinātu par remontdarbu neatbilstošu kvalitāti, kā arī nav iesniedzis pamatotus iebildumus pret darbu tāmēs norādītajām naudas summām par darbiem, materiāliem un atlīdzību. Būvinženiera [pers. E] 2011.gada 25.marta atzinumā norādītais, ka saskaņā ar Būvniecības likuma 10.pantu celtniecības darbu izpildītāji SIA „A.K.Jumti” un SIA „Griestiņš”, nebūdami reģistrēti būvkomersantu reģistrā, nebija tiesīgi izpildīt būvniecības darbus, jo minētais atbilstoši Civillikuma 1068.panta trešajai daļai un 1071.pantam neatbrīvo atbildētāju no saistībām. Būvniecības likuma 10.pants regulē administratīvi tiesiskās attiecības, nosakot pienākumus būvkomersantiem, nevis civiltiesiskās attiecības starp kopīpašniekiem.
Ņemot vērā, ka katrai pusei pieder ½ domājamā daļa no kopīpašuma priekšmeta, prasība atbilstoši Civillikuma 1068.panta trešajai daļai un 1071.pantam ir pamatota par summu 13 016,43 Ls.
[3] Izskatot lietu sakarā ar [pers. A] un [pers. B] apelācijas sūdzībām, Rīgas apgabaltiesas Civillietu tiesas kolēģija prasību noraidīja pilnīgi.
Spriedums pamatots ar šādiem motīviem.
[3.1] Konkrētajā gadījumā ir runa par Civillikuma 865.pantā paredzētajiem nepieciešamiem izdevumiem jeb izdevumiem, kas taisīti, lai uzturētu kopējās lietas (vai tās sastāvdaļas) būtību vai aizsargātu to no pilnīgas bojāejas, sabrukuma, vai izpostījuma.
Nepamatots ir prasītāja arguments, ka remonta darbu veikšanu prasījusi nepieciešama vajadzība, līdz ar to viņam ir tiesības par remontu samaksātās summas atlīdzību prasīt no atbildētāja atbilstoši viņam piederošās domājamās daļas lielumam. AS „Komunālprojekts” 2008.gada tehniskās apskates atzinumā, uz ko atsaucas prasītājs, nav norādītas konkrētas platības vai apjoms, kādā konstatēts ārējā  apmetuma, jumta seguma vai dūmeņu virsjumta daļas bojājums, kā arī konkrēts bojājumu raksturs, kas liecinātu par tūlītējas (neatliekamas) rīcības nepieciešamību kopējās lietas saglabāšanai un uzturēšanai. Tas nav konstatējams arī no atzinumam pievienotajiem fotoattēliem, tā, fotoattēlos Nr.1-Nr.3 redzamas tikai nelielas plaisas ēkas ārējā apmetumā, taču no fotoattēliem Nr.4-Nr.5 redzams, ka apmetums atsevišķās vietās ir remontēts, savukārt fotoattēlos Nr.6-Nr.7 nav redzami būtiski jumta un dūmeņu virsjumta daļu bojājumi.
Minētajā atzinumā norādītie secinājumi daļēji ir pretrunā AS „Komunālprojekts” 2005.gada tehniskās apskates atzinumā norādītajam, ka dzīvojamās ēkas [adrese], Rīgā nesošās konstrukcijas (pamati, sienas, pārsegumi, jumta konstrukcijas un kāpnes) kopumā atrodas apmierinošā tehniskā stāvoklī un visas šīs konstrukcijas var tikt izmantotas turpmākajā ekspluatācijā.
Turklāt no sertificēta būvinženiera [pers. E] 2011.gada 25.marta atzinumā sniegtajām atbildēm uz 2., 11.jautājumu par apmetuma nomaiņas nepieciešamību norādīts: ja apmetumā ir lokālas plaisas un lokāli izdrupumi, tad pilnīga apmetuma nomaiņa nav nepieciešama; jāveic plaisu un izdrupumu aizdare ar javas sastāviem un krāsošana. Tāpat, atbildot uz 12.jautājumu par jumta seguma nomaiņas nepieciešamību secināts, ka ekspertīzē nav datu par dzīvokļu appludināšanu no caurtecējumiem jumta segumā; 2005. un 2008.gada atzinumos nav norādīts, ka no jumta caurtecējumiem būtu notikusi jumta nesošo elementu un bēniņu pārseguma koksnes trupēšana. No minētā secināms, ka jumta segumu varēja remontēt tikai atsevišķās vietās.
[3.2] Nepierādīts ir prasītāja apgalvojums, ka AS „Komunālprojekts” 2008.gada tehniskās apskates atzinumā norādītie ārējā apmetuma, jumta seguma vai dūmeņu virsjumta daļas bojājumi liecina par nepieciešamu vajadzību veikt remonta darbus atbilstoši Civillikuma 865.pantā noteiktajiem kritērijiem, proti, lai uzturētu kopējās lietas (vai tās sastāvdaļas) būtību vai aizsargātu to no pilnīgas bojāejas, sabrukuma vai izpostījuma. Norādītajos apstākļos nav nozīmes sertificēta būvinženiera [pers. D] 2010.gada 14.jūnija atzinumam par veiktajiem remontdarbiem, kurā vērtēts darbu apjoms un atbilstība AS „Komunālprojekts” 2008.gada tehniskās apskates atzinumam.
[3.3] Pamatota ir atbildētāja norāde, ka prasītājs veicis remonta darbus bez būvatļaujas un darbu veikšanā izmantojis sabiedrības, kas nav reģistrētas būvkomersantu reģistrā, līdz ar to saskaņā ar Civillikuma 1.pantu prasītājs nebauda likuma un tiesas aizsardzību, kas ir patstāvīgs pamats prasības noraidīšanai.
No Rīgas pilsētas būvvaldes 2008.gada 19.augusta izziņas Nr. 2-DA-08-3208-ap secināms, ka prasītājs nav iesniedzis izskatīšanai būvvaldē ēkas pārbūves projektu. Nav pierādīts, ka konkrētie būvdarbi ir veikti saskaņā ar pašvaldības akceptētu būvprojektu un būvatļauju, vai, ka to veikšanai nav nepieciešams būvprojekts un būvatļauja atbilstoši Ministru kabineta 1997.gada 1.aprīļa noteikumu Nr. 112 „Vispārīgie būvnoteikumi” 62.punktam. Ņemot vērā minēto, veiktie būvdarbi vērtējami kā patvaļīga būvniecība.
Tāpat nav pierādīts, ka būvdarbus veikušās SIA „A.K.Jumti” un SIA „Griestiņš” ir reģistrētas būvkomersantu reģistrā un bija tiesīgas veikt būvdarbus atbilstoši Būvniecības likuma 10.pantam, Ministru kabineta 1997.gada 1.aprīļa noteikumu Nr. 112 „Vispārīgie būvnoteikumi” 121.punktam un Ministru kabineta 2005.gada 28.jūnija noteikumiem Nr.453 „Būvkomersantu reģistrācijas noteikumi”.
Iepriekšminētie apstākļi atbilstoši Civillikuma 1.pantā nostiprinātajam labas ticības principam izslēdz prasītāja tiesības prasīt izdevumu atlīdzību saskaņā ar Civillikuma 1068.panta trešo daļu.
[4] Kasācijas sūdzību par spriedumu iesniedzis [pers. A], lūdzot spriedumu atcelt un nodot lietu jaunai izskatīšanai.
Kasācijas sūdzībā norādīts tālāk minētais.
[4.1] Tiesa nepareizi interpretējusi Civillikuma 865.pantu, secinot, ka AS „Komunālprojekts” atzinumā nav norādes uz nepieciešamo tūlītējo rīcību kopējās lietas saglabāšanai un uzturēšanai, jo minētais pants neparedz nepieciešamību pēc tūlītējas neatliekamas rīcības, lai izdevumus atzītu par nepieciešamiem, bet gan noteic, ka izdevumi atzīstami par nepieciešamiem, ja tie uztur lietas būtību, neatkarīgi no tā vai ir veikti neatliekamības kārtībā, vai plānveidīgi un savlaicīgi, kā to darītu rūpīgs saimnieks, neļaujot lietai nonākt uz sabrukuma robežas.
[4.2] Dzīvojamās ēkas izmantošanas būtība ir nodrošināt tajā normālus dzīvošanas apstākļus. Prasītāja veiktie darbi bija nepieciešami dzīvojamās ēkas normālas ekspluatācijas nodrošināšanai, proti, ēkas izmantošanas būtības uzturēšanai. Līdz ar to nav svarīgi, ka ēka nebija uz sabrukuma robežas, lai būtu nepieciešama tūlītēja rīcība, kā to nepamatoti atzinusi tiesa. Turklāt pirmās instances tiesas noteiktās ekspertīzes ietvaros eksperts [pers. D] atzinumā norādījis, ka veikti visi neatliekamie darbi atbilstoši AS „Komunālprojekts” 2008.gada tehniskās apskates atzinuma rekomendācijām, darba kvalitāte ir laba un atjauno ēkas noturību un saglabāšanu, darbu veikšana bija nepieciešama.
[4.3] Tiesa nepareizi attiecinājusi Būvniecības likuma 13.panta pirmo daļu un 16.panta pirmo daļu uz lietā konstatētajiem faktiskajiem apstākļiem, norādot, ka prasītājs nav pierādījis būvdarbu veicēju SIA „A.K.Jumti” un SIA „Griestiņš” reģistrēšanos būvkomersantu reģistrā un tiesības veikt būvdarbus atbilstoši „Būvniecības likuma” 10.pantam, Ministru kabineta noteikumu Nr. 112 „Vispārīgie būvnoteikumi” 121.punktam un Ministru kabineta noteikumu Nr. 453 „Būvkomersantu reģistrācijas noteikumi” prasībām.
Prasītājs „Būvniecības likuma” 1.panta izpratnē ir būvētājs, savukārt Ministru kabineta noteikumu Nr. 112 „Vispārīgie būvnoteikumi” 121.punkts noteic, ka būvdarbu sagatavošanu un būvdarbus var veikt būvētājs vai būvkomersantu reģistrā reģistrēta persona.
[4.4] Tiesa nav ņēmusi vērā Vispārīgo būvnoteikumu 128.punktā noteikto, turklāt minēto noteikumu 1281. un 1282.punkti pilnībā attiecināmi uz prasītāju, jo viņš ir iesniedzis un tiesa lietas materiāliem pievienojusi dzīvojamās ēkas [adrese], Rīgā tehniskās inventarizācijas lietu, kas apliecina, ka dzīvojamās ēkas apbūves laukums nav lielāks par 400 m2, būvtilpums nav lielāks par 200 m3, stāvu skaits nav lielāks par diviem, kā arī, ka būvatļauja un būvprojekts strīdus gadījumā nebija nepieciešami. Prasītājs kā būvētājs „Būvniecības likuma” izpratnē bija tiesīgs personiski veikt un vadīt darbus dzīvojamā ēkā, piesaistīt darbu veikšanai citas personas, tostarp uz līguma pamata arī juridiskās personas SIA „A.K.Jumti” un SIA „Griestiņš”, jo Būvniecības likums neparedz, ka būvētājam nepieciešama jebkāda reglamentēta kvalifikācija vai piesaistītajām juridiskām personām jābūt reģistrētām būvkomersantu reģistrā, ievērojot minētā likuma 8.panta prasības.
[5] [Pers. B] paskaidrojumos par kasācijas sūdzību norādījis, ka to neatzīst.
Motīvu daļa
[6] Pārbaudījis sprieduma likumību attiecībā uz personu, kas to pārsūdzējusi, un attiecībā uz argumentiem, kas minēti kasācijas sūdzībā, kā to noteic Civilprocesa likuma 473.panta pirmā daļa, Augstākās tiesas Civillietu departaments uzskata, ka Rīgas apgabaltiesas Civillietu tiesas kolēģijas spriedums atstājams negrozīts.
[7] Kopīpašnieka piekrišana ir vispārīgi nepieciešams priekšnoteikums būvniecības veikšanai kopīpašumā. Aprobežojumi vienpersoniski rīkoties ar kopīpašumu paredzēti Civillikuma 1068.panta pirmajā un otrajā daļā.
Atbilstoši Civillikuma 1068.panta pirmajai daļai viena vai vairāku kopīpašnieku rīcība ar kopējo lietu vai tās daļu (sastāvdaļu) bez visu kopīpašnieku piekrišanas nav spēkā, bet saskaņā ar 1068.panta otro daļu katram kopīpašniekam ir tiesība protestēt pret šādu viena vai vairāku kopīpašnieku rīcību. Turklāt vainīgajam kopīpašniekam ir pienākums atlīdzināt šādas rīcības rezultātā pārējiem kopīpašniekiem nodarītos zaudējumus (1068.panta pirmā daļa).
Savukārt, atbilstoši Civillikuma 1068.panta trešajai daļai nav nepieciešama pārējo kopīpašnieku piekrišana gadījumā, ja kāds no kopīpašniekiem veicis kopējā lietā tādas pārgrozības, ko prasījusi nepieciešama vajadzība, proti, ja kopīpašnieks taisījis kopējai lietai nepieciešamos izdevumus.
Civillikuma 865.pants noteic, ka kādai lietai taisītie izdevumi ir vai nu nepieciešami, ar kuriem pašu tās būtību uztur vai aizsargā no pilnīgas bojā ejas, sabrukuma vai izpostījuma, vai derīgi, kas uzlabo lietu un proti, pavairo ienākumu no tās, vai, beidzot, greznuma izdevumi, kas padara to tikai ērtāku, patīkamāku vai daiļāku.
Jautājums par to, vai izdevumi uzskatāmi par nepieciešamiem vai derīgiem, par derīgiem vai greznuma izdevumiem, vērtējams atkarībā no apstākļiem.
[7.1] Kā atzīts tiesību doktrīnā, atbilstoši Civillikuma 1068.panta trešajā daļā paredzētajam izņēmumam kopīpašnieks bez pārējo piekrišanas var izdarīt kopējā lietā tādus pārgrozījumus, ko prasījusi tūlītēja neatliekama nepieciešama vajadzība, un runa šajā gadījumā ir par nepieciešamiem izdevumiem (Civillikuma 865.pants), t.i., tādiem, kas saistīti, lai uzturētu kopējās lietas būtību vai aizsargātu to no pilnīgas bojāejas, sabrukuma vai izpostījuma, piemēram, vētras rezultātā bojāta jumta vai drūpošas ēkas fasādes remonts, sasistas loga rūts vai plīsušas ūdensvada caurules nomaiņa (sk. A.Grūtups, E.Kalniņš. Civillikuma komentāri. Trešā daļa. Lietu tiesības. Īpašums. Otrais papildinātais izdevums.- Rīga: Tiesu namu aģentūra, 2002, 258.lpp.).Tātad, ja kopīpašnieks bez pārējo piekrišanas ir taisījis kopējai lietai izdevumus, tad no pārējiem kopīpašniekiem viņš ir tiesīgs prasīt atlīdzību tikai par nepieciešamiem izdevumiem.
[7.2] Lietā nav strīda un to konstatējusi apelācijas instances tiesa, ka [pers. A] prasības pieteikumā norādītos remonta darbus kopīpašumā dzīvojamā mājā [adrese], Rīgā veicis, nesaņemot piekrišanu un nesaskaņojot ar otru īpašnieku [pers. B].
Līdz ar to saņemt atlīdzību no otra kopīpašnieka prasītājs ir tiesīgs tikai tajā gadījumā, ja ēkai taisīti nepieciešamie izdevumi, proti, tādi, ar kuriem pašu tās būtību uztur vai aizsargā no pilnīgas bojāejas, sabrukuma vai izpostījuma (Civillikuma 865.pants).
[7.3] Nepieciešamo izdevumu taisīšanu dzīvojamai mājai [adrese], Rīgā prasītājs pamatojis ar AS „Komunālprojekts” tehniskās apskates 2008.gada atzinumu, atbilstoši kuram konstatēts, ka neapmierinošā tehniskā stāvoklī atrodas ārsienu saplaisājušais ārējais apmetums, korodējušais jumta segums, jumta dzegu dēļu apšuvums un dūmeņu virsjumta daļas mūris. Ēkas normālas turpmākās ekspluatācijas nodrošināšanai neatliekami veicami renovācijas pasākumi: ārējais apmetums, jumta segums un jumta dzegu dēļu apšuvums ir jānomaina, dūmeņu virsjumtu daļu mūris ir jāremontē. Pēc ārsienu ārējā apmetuma nomaiņas ieteicams veikt ārsienu papildus siltināšanu.
Apelācijas instances tiesa, izvērtējot minētajā atzinumā konstatēto kopsakarā ar lietā esošajiem būvinženieru [pers. F] un [pers. E] 2005.gadā veikto tehniskās apskates atzinumu, būvinženiera [pers. D] 2010.gada 14.junija eksperta atzinumu un sertificēta būvinženiera [pers. E] 2011.gada 25.marta atzinumu, secinājusi, ka AS „Komunālprojekts” tehniskās apskates 2008.gada atzinumā norādītie ārējā apmetuma, jumta seguma un dūmeņu virsjumta daļas bojājumus varēja novērst, veicot atsevišķu bojāto jumta segumu vietu un bojāto konstruktīvo elementu remontu vai nomaiņu. Turklāt, kā redzams no AS „Komunālprojekts” tehniskās apskates 2008.gada atzinuma, ēkas siltināšanai ir ieteikuma raksturs.
[7.4] Kā iepriekš jau norādīts, lai izdevumus atzītu par nepieciešamiem ir jākonstatē, ka viena kopīpašnieka veiktas pārgrozības prasījusi nepieciešama vajadzība, lai pasargātu lietu no pilnīgas bojāejas vai izpostījuma. Apelācijas instances tiesa izvērtējot pierādījumus lietā, atzinusi, ka veiktie remontdarbi nav bijuši nepieciešami ne ēkas būtības (vai tās sastāvdaļas) uzturēšanai, ne tās bojāejas novēršanai Civillikuma 865.panta izpratnē. Ēkai veicami lokāli remontdarbi, nomainot vai remontējot atsevišķus bojātos konstruktīvos elementus.
Atbilstoši Civilprocesa likuma 450.panta trešajai daļai pierādījumu izvērtēšana no jauna un tiesas konstatēto faktisko apstākļu pārbaude neietilpst kasācijas instances tiesas kompetencē. Šādos apstākļos Civillietu departaments atzīst, ka apelācijas instances tiesa Civillikuma 865.pantu ir piemērojusi pareizi kontekstā ar Civillikuma 1068.panta noteikumiem. 
[7.5] Būvniecības likuma 13.panta pirmā daļa (šeit un turpmāk redakcijā, kas bija spēkā līdz 2008.gada 31.decembrim) noteic, ka pasūtītājam vai būvētājam pirms būvdarbu uzsākšanas jāsaņem būvatļauja Vispārīgajos būvnoteikumos paredzētajā kārtībā. Būvdarbu uzsākšana vai veikšana bez būvatļaujas kvalificējama kā patvaļīga būvniecība (13.panta 5.daļa). Atbilstoši minētā likuma 16.panta pirmajai daļai būvdarbus drīkst veikt tikai saskaņā ar pašvaldības akceptētu būvprojektu, izņemot gadījumus, kas paredzēti Vispārīgajos būvnoteikumos.
Atbilstoši Ministru kabineta 1997.gada 1.aprīļa noteikumu Nr. 112 „Vispārīgie būvnoteikumi” (turpmāk - Vispārīgie būvnoteikumi) 37.punktam, ja netiek skartas trešo personu īpašuma tiesības, būvniecības iesniegums – uzskaites karte nav nepieciešama vienkāršotas renovācijas gadījumā – būves vai tās daļas renovācija, neskarot nesošās būvkonstrukcijas, ēkas fasādi, koplietošanas telpas un koplietošanas inženierkomunikācijas (sk. 37.2.punkts). Konkrētajā gadījumā veikta ēkas fasādes apdares renovācija (siltināšana), jumta seguma nomaiņu. Līdz ar to nevar atzīt par pamatotu kasācijas sūdzības argumentu, ka prasītājam attiecīgajā būvvaldē nebija iesniedzams būvniecības iesniegums - uzskaites karte un nebija jāsaņem būvvaldes akcepts būvniecības ieceres dokumentācijai. It īpaši ņemot vērā, ka būvdarbi veicami ēkā, kas atrodas valsts nozīmes pilsētbūvniecības pieminekļa „Mežaparks” teritorijā.
Konstatējot, ka prasītājs remontdarbus veicis bez būvatļaujas un pašvaldības akceptēta būvprojekta, bez kopīpašnieka saskaņojuma, apelācijas instances tiesai, Civillietu departamenta ieskatā, bija pamats atzīt, ka prasītāja veiktie būvdarbi kvalificējami kā patvaļīga būvniecība.
[7.6] Kasācijas sūdzības iesniedzējs atsaucies uz Vispārīgo būvnoteikumu 62.punktu, kas noteic, ka būvprojekts un būvatļauja nav nepieciešami šo noteikumu 37.punktā minētajos gadījumos (sk. 62.4.punktu). Iepriekš jau norādīts, ka 37.punktā ir uzskaitīti būvdarbi, kas atzīstami par vienkāršotu renovāciju, kad nav nepieciešamam būvniecības iesniegums – uzskaites karte. Minētajā uzskaitījumā neietilpst ēkas fasādes renovācija (siltināšana) un jumta seguma nomaiņa, kā tas ir konkrētajā strīdus gadījumā. Līdz ar to prasītājam iecerēto būvdarbu veikšanai bija nepieciešams iesniegt attiecīgā būvvaldē būvniecības iesniegumu – uzskaites karti un tikai pēc būvvaldes akcepta (būvatļaujas) un kopīpašnieka saskaņojuma saņemšanas, prasītājs bija tiesīgs uzsākt būvniecības darbus kopīpašumā.
Tam, vai būvdarbu veicējs ir vai nav reģistrēts būvkomersantu reģistrā izskatāmajā lietā nav juridiskas nozīmes, jo šis apstāklis neietekmē Civillikuma 1068.panta iztulkošanu. Reģistrācijai būvkomersantu reģistrā ir publiski tiesisks raksturs, kas neietekmē lietai taisīto izdevumu konstatēšanu, izvērtēšanu un atlīdzināšanu privāttiesiskajā jomā (sk. Komerclikuma 5.pantu). Līdz ar to tiesa šo apsvērumu ir nepamatoti izmantojusi, noraidot prasību. Tomēr Civillietu departaments konstatē, ka tas nav ietekmējis lietas iznākumu kopumā, jo prasības noraidīšanas galvenais pamats ir kopīpašnieka piekrišanas nesaņemšana un nepieciešamas vajadzības trūkums Civillikuma 1068.panta izpratnē. Tādēļ Civillietu departaments uz šī pamata spriedumu neatceļ, bet tikai izskaidro attiecīgo tiesību jautājumu (sk. piemēram Civillietu departamenta 2015.gada 29.jūnija spriedumu lietā Nr. SKC-89).
[8] Ievērojot minēto, Civillietu departaments atzīst, ka kasācijas sūdzības apmierināšanai nav pamata.
Rezolutīvā daļa
Pamatojoties uz Civilprocesa likuma 474.panta 1.punktu, Augstākās tiesas Civillietu departaments
nosprieda
Rīgas apgabaltiesas Civillietu tiesas kolēģijas 2013.gada 22.februāra spriedumu atstāt negrozītu, bet [pers. A] kasācijas sūdzību noraidīt.
Spriedums nav pārsūdzams.

Tiesību aktu rādītājs

Civillikuma 865.pants
1068.panta pirmā, otrā un trešā daļa

Būvniecības likuma (red. līdz 2008.gada 31.decembrim)
13.panta pirmā un piektā daļa 
16.panta pirmā daļa

Komerclikuma 5.pants

Ministru kabineta 1997.gada 1.aprīļa noteikumu Nr. 112 „Vispārīgie būvnoteikumi” 37.punkts
62.punkts
62.4.punkts